![](img/header_3.jpg)
|
Předseda na dva roky?18. 12. 2002 - Milan J. Hamerský, otištěno v mfD, předseda IKHB Zvolení Mirka Topolánka do čela ODS je velkým překvapením. Většina komentátorů včetně autora těchto řádek dávala největší šance Petru Nečasovi. Těsný výsledek, s jakým ve druhém kole porazil svého konkurenta, však dává důvod k pochybám o tom, zda zůstane předsedou ODS déle než dva roky do příštího kongresu. Zarážející podobnost najdeme u volební podpory současných předsedů ODS, US-DEU a KDU-ČSL. Všichni předsedové středopravicových stran získali při volbách předsedy sotva poloviční podporu delegátů. Cyril Svoboda byl zvolen předsedou, když porazil Jana Kasala až ve druhém kole rozdílem 13 hlasů při 6 neplatných. Hana Marvanová se stala předsedkyní US, když porazila Vladimíra Mlynáře o 7 hlasů, 4 se zdrželi. Mirek Topolánek porazil Petra Nečase ve druhém kole o 11 hlasů. Půjdeme-li v paralelách dál, vidíme končící předsedkyni Hanu Marvanovou jako štvance ve vlastní straně, když nesouhlasí s výprodejem programu US-DEU za několik trafik pro čelné představitele strany. Cyril Svoboda je sice místopředsedou vlády, ale jeho úspěch se odvíjí z toho, že členové KDU-ČSL vykroužkovali kandidáty US při volbách do Sněmovny, a z toho, že Kasalovsko-Kalouskovské křídlo není schopné postavit přijatelnou osobu proti Svobodovi. Nedávná výzva Kalouska k odstoupení Svobody po neúspěšných senátních volbách je důkazem pokračujícího ostrého vnitřního boje v "klidné síle". Mirek Topolánek má předpoklady být silným předsedou ODS. Stál v čele úspěšné podzimní kampaně, byť se její úspěch nedostavil pro nabízenou pravici, ale především pro překvapivé nasazení neformálního volebního lídra Evžena Tošenovského. Topolánek se pře volbou předsedy ODS nejvíce vymezil proti Klausovi a není proto závislý na jeho podpoře v krizových situacích. Je znám svým přímočarým vystupováním. Své vyjednávací schopnosti prokázal, když si v Senátu se v nedávné době vyjednal místopředsednickou funkci. Česká pravice i po zvolení nového předsedy ODS zůstává v krizi. Jak chce Topolánek, Marvanová a Svoboda získat podporu veřejnosti, když ve svých vlastních stranách mají vratkou podporu na hranici 50%? Předseda ODS má nejvýhodnější pozici. Vládní koalice je křehká a čekají ji nepopulární kroky nutných reforem v oblasti sociální a komplikovaný vstup do EU. ODS má v opozici čas skoro dva roky na přípravu na volby krajské, senátní a případně do Evropského parlamentu na podzim roku 2004. V těchto dvou letech musí Topolánek prokázat, zda bude následovat své kolegy v pozicích "zimních" předsedů (Ruml, Kühnl, Kasal, končící Hana Marvanová a možná i Cyril Svoboda) nebo po dvou letech svůj mandát obhájí a povede ODS do voleb do sněmovny v roce 2006 jako vůdce celé české pravice. |
|